דף העבודה פותח במסגרת "קורס מורים מובילים", המרכז הארצי למורי הביולוגי, ירושלים.

חברי הצוות: סאלח חסון, מידחאת עוסמאן..

מחלות סרטן  - שכיחות וגורמי סיכון (2001)
מעובד לפי מאמר: רנרט גד, "מחלות סרטן שכיחות וגורמי סיכון", מדע, ל"ד (4), 1990.

מהי ההשפעה שיש לאורח החיים, לגורמי הסביבה ולתורשה על הסיכון לחלות בסרטן.
20% ממקרי המוות בישראל ובעולם המערבי נגרמים ממחלות ממאירות. 
בישראל נפטרים מדי שנה כ - 5500 מסרטן (טבלה 1). 
טבלה 1:  הסיבות לתמותת זכרים ונקבות בישראל 1986	
סיבת מוות	שכיחות באחוזים	
	גברים	נשים	ממוצע	
מחלות לב כליליות	24.4	19.8		
סרטן	17.7	18.6		
מחלות לב אחרות	8.6	10.2		
מחלות כלי דם ומוח	8.	11.1		
תאונות	5.8	3.6		
דלקת ריאות	2.5	2.6		
מחלות כליה	2	1.9		
סיבות אחרות	31.3	32.2		

מחלת הסרטן יכולה להופיע בשני המינים, בכל גיל ובכל אברי הגוף. שכיחותה בגברים ובנשים דומה, אולם היא שכיחה יותר בגיל מבוגר, בעיקר מעל גיל 50 (תרשים 1) ושכיחותה גבוהה יותר באברים מסוימים - בשד, בריאה ובמעי הגס - מאברים אחרים (תרשים 2). 

באזורים שונים בעולם קיימת שכיחות שונה של המחלות הממאירות לסוגיהן עובדה המוצאת את ביטויה גם בישראל (תרשימים 3,4,5)

ניתן להסביר את ההבדלים בין ילידי הארצות השונות, ובין הגזעים והקבוצות האתניות באותה ארץ, בהבדלים גנטיים. הסברים אחרים דניםן בהבדלים באורח-החיים של הקבוצות השונות.
הרגלי החיים הידועים כמשפיעים על הופעת מחלת הסרטן הם : עישון, צריכת מזונות שונים, שתיית אלכוהול, הרגלי מין, היסטוריית רבייה, צריכת תרופות וטיפולים רפואיים, סוג התעסוקה ושימוש במוצרי צריכה מסוימים. המשפיעים על שכיחות הופעת מחלת הסרטן הם: מקום המגורים (עירוני או כפרי), קו רוחב גיאוגרפי, גובה מעל פני הים, קרינה, זיהומים ומסרטנים סביבתיים במזון, באוויר ובמים. 
הרגלי חיים
•	עישון  - החמור ביותר מבין גורמי הסרטן. העישון אחראי לכ - 30% ממקרי הסרטן בארה"ב ולכ - 20% מהמקרים בישראל. בין הממאירויות העיקריות הנגרמת גם עקב עישון ניתן למנות את סרטן הריאה, חלל הפה, הלוע והגרון, הושט, שלפוחית השתן, הכליה והלבלב. שיעור המקרים המיוחס ישירות לעישון מכלל הממאירויות הנ"ל משתנה לפי סוג הסרטן  (טבלה 2).

טבלה 2:  שיעור מקרי הסרטן (באחוזים) המיוחסים
לעישון לפי סוג הגידול ולפי המין	
הממאירות	גברים	נשים	
ריאה	80 - 90	80 - 90	
גרון	81	41	
לוע	69	41	
ושט	59	34	
שלפוחית השתן	37	27	
כליה	34	12	
לבלב	30	34	
צואר הרחם	-	37	

	גברים מעשנים לוקים בסרטן יותר מנשים מעשנות. הסיכון לגבר מעשן לחלות בסרטן הריאה גדול עד פי 16 מסכויי גבר לא מעשן. ככל שגדלים משך העישון ומספר הסיגריות הסיכון גבוה יותר, במיוחד ככל שגיל התחלת העישון נמוך יותר. תכולות גבוהות של עטרן וניקוטין בסיגריות מעלות את הסיכון לממאירות.
עישון סביל, כלומר חיים במחיצת מעשן, מעלים את הסיכון לחלות בסרטן הריאה אצל הלא מעשן בכ - 10% - 40%.
•	מזון  - הרגלי צריכת המזון  יכולים להגן מפני מחלת הסרטן או להגביר את הסיכוי לחלות בה. כיוון שמקובל להניח כי כ - 35% מהמחלות הממאירות נגרמות עקב עודף או חוסר בצריכה של מרכיבי מזון מסוימים. למשל: צריכת יתר של שומנים רוויים מהחי, תרכובות ניטרו ומלחים וחסר בצריכת סיבים במזון, חשודים כקשורים לעליה בשיעורי הסרטן, בעיקר של מערכת העיכול (הקיבה והמעי הגס) ואולי גם של סרטן השד. 
         		 צריכת כמויות גדולות של נגזרות ויטמין A (כמו בטא קרוטן )ואולי גם של ויטמין C, מסייעת כנראה להגנה מפני התפתחות מספר סוגי סרטן, בניהם סרטן הריאה ודרכי הנשימה העליונות וכן סרטן הקיבה. סבורים כי פעולתם מתבטאת בניטרול חומרים בעלי פוטנציאל חימצון חזק המצויים בגוף (רדיקלים חופשיים), יתכן שגם צריכת סידן אחראית לסיכוי מופחת להופעת סרטן המעי הגס. סלניום, חומר המצוי במזון בכמויות זעירות נמצא אף הוא כבעל תכונות מונעות סרטן, אך אין בידינו כל דרך לשלוט על שיעורו במזון.
•	 שתיית אלכוהול בכמות מרובה קשורה באופן ישיר למקרי סרטן הלוע, הגרון, הושט ובאופן עקיף גם לסרטן הכבד, בלבלב ובשד. השילוב של שתיית אלכוהול עם עישון סיגריות מביא לשיעורי סיכון גבוהים ביותר לסרטן הלוע, הגרון והושט.
•	 קיום יחסי מין עם שותפים רבים נמצא בגורם סיכון להתהוות סרטן צוואר הרחם. מנגנון הפעולה העומד מאחרי סיכון זה מתבסס כנראה על העברת מחלות מין, במיוחד לאור הידוע על הרקע הנגיפי של רוב מקרי סרטן צוואר הרחם.
•	 היסטורית הרבייה - ישנם  מרכיבים הקובעים את מספר מחזורי הביוץ שעוברת האשה במהלך חייה ומשפיעים על התהוות ממאירויות הקשורות למאזן הורמוני המין בגוף האשה, בעיקר סרטן השד.  למשל, גיל ההריון הראשון, גיל שבו השד עובר שינוי בהרכב רקמותיו - ככל שהגיל מבוגר יותר הסיכון רב יותר.
•	 בדיקות רפואיות - בדיקות שונות המשמשות לאיבחון מחלות כמו צילומי רנטגן, פולטים כמויות קרינה גבוהות. ידוע שקרינה הניתנת במנות גדולות גורמת לעליה בממאיריות בלוטת התריס, השד, המוח, הריאה, העצמות וסרטן הדם. הסיכון תלוי באתר ההקרנה ובעוצמתה. העובדות ידועות ולכן הטיפול ניתן העוצמה ובקצב האמורים להקטין את הסיכון ככל האפשר.
•	 היסטוריה תעסוקתית - דבקים, תוצרי שריפה, מוצרי דלק, צבעים, אסבסט הם חלק מרשימת חומרים כימיים מסרטנים שאליהם חשופים עובדים בתעשיות שונות.            עובדי תעשיה עלולים להיחשף גם לקרינה.

גורמי סביבה
•	 מקום מגורים - שכיחות מחלות הסרטן באוכלוסייה  עירונית גבוהה בכ - 45%  מאשר באוכלוסייה כפרית. הפער מיוחס בחלקו לעישון, תעשייה, לתוצרי פליטה של המכוניות או צפיפות אוכלוסין.  אך גם לאחר ניטרול השפעת גורמים אילו הפער נותר. 
ישנם גורמים אחרים בעלי השפעה משמעותית. כמו הקשר בין קו רוחב גאוגרפי של מקום המגורים  וסרטן עור.  מדינות השוכנות בגובה רב יש כ - 15% פחות מקרי סרטן, בעיקר של דרכי הנשימה והעור.
•	 קרינה - בתנאים רגילים חשיפת אדם לקרינה קטנה מאד. כ - 3% מהקרינה האלקטרומגנטית של השמש מועברת בצורת קרינה על-סגולה. קרינה זו נבלעת באוזון וכך נמנע הנזק הצפוי לדנ"א וממאירויות העור הנובעת ממנו. בשנים האחרונות, מסתמנת פגיעה גדלה והולכת בשכבת האוזון עקב שימוש בחומרים שונים.
קרינה סביבתית מהגז רדון קיימת בעיקר בתוך בתים וגורמת לסרטן ריאה.
קרינת הרדון עשויה להגיע לריכוזים גבוהים באזורים גיאוגרפים שונים (לפי המבנה הגיאולוגי).
פצצות אטומיות, תקלות בכורים גרעיניים מגדילים גם הם את רמת הסיכון של הניצולים ללקות בסרטן הדם.
•	 זיהום הסביבה - זיהום הסביבה בכימיקלים מסרטנים ובפסולת רעילה, בעיקר ממקורות תעשייתים, יכול להרעיל את האוויר ואת האדמה או את מי התהום. 

סרטן ותורשה
התקדמות גדולה חלה בשנים האחרונות באיתור פגמים גנטיים המובילים להתפתחות סרטן ובהבנת מנגנון הפעולה של אונקוגנים. לגבי מספר ממאירויות ידוע שהימצאותן במשפחה מעלה באופן משמעותי את הסיכון לקרובי משפחה מהדור הראשון לחלות בהן. הדבר אמור במיוחד לגבי סרטן השד והמעי הגס. ככל שיותר בני משפחה לקו במחלה וכל שגיל הופעת הסרטן צעיר יותר, גדל הסיכון. למשל במקרה של סרטן שד: לאישה שאימה או אחותה חלו בסרטן שד בגיל צעיר יש סיכוי של כ - 30% לפתח סרטן שד.

לסיום, בדברנו על מחלת הסרטן אנו דנים בעשרות מחלות שונות הנגרמות על ידי מאות או אלפי גורמים שונים. אין עדיין ריפוי בשיעור מתקבל על הדעת. הפתרון הטוב ביותר לבעיה הוא מניעה. 
מניעה מעישון, הקטנת הצריכה של שומן רווי, אכילת פירות וירקות טריים (במיוחד ירוקים וצהובים), מזון עתיר סיבים ובהימנעות לחשיפה לשמש.

שאלות
1.	חשבו את השכיחות הממוצעת של סיבות המוות השונות באוכלוסייה בישראל בשנת 1986 (זכרים ונקבות).
2.	 הסבירו את ההבדלים בין גברים לנשים בשכיחות של סיבות המוות.
3.	 תארו את הנתונים בתרשים 1. כיצד תסבירו את העלייה בשכיחות הסרטן עם העלייה בגיל?
4.	 בשנים האחרונות מסתמנת פגיעה בשכבת האוזון, כיצד תשפיע עובדה זו על שכיחות 
הסרטן? נמקו תשובתכם.
5.	ערכו בצורת טבלה את הנתונים המוצגים בתרשימים 3 ו - 4 על שכיחות סוגי הסרטן בגברים ונשים בישראל.
6.	 השוו את שכיחות הסרטן לסוגיו בין גברים לנשים ונסו להסביר את ההבדלים.
7.	 כיצד ניתן להסביר את ההבדלים בין ילידי הארצות השונות בשכיחות סוגי הסרטן?
8.	 כיצד משפיע מקום המגורים, קו הרוחב הגיאוגרפי והגובה מעל פני הים על שכיחות מחלות הסרטן?
9.	 איזו סכנה צפויה לאדם מחשיפה לקרינה רדיואקטיבית לגז רדון ולקרינה על סגולה?
10.	 ציינו 5 חומרים החשודים כמסרטנים.
11.	 מה המשמעות של המשפט "לאישה שאימה או אחותה חלו בסרטן שד בגיל צעיר יש סיכוי של כ - 30% לפתח סרטן שד"?
12.	 מה ניתן לעשות כדי למנוע חלק מן הממאירויות?
(חשוב - במה מתבטא ההבדל בין תא נורמלי לתא ממאיר?)